18.		ŽIADOSŤ O ZAISTENIE NÁROKU POŠKODENÉHO
			NA NÁHRADU ŠKODY NA MAJETKU OBVINENÉHO
			(§ 50 a nasl. Trestného poriadku)
XY, nar. XX.XX.XXXX, trvalým bydliskom XXXXX
Okresná prokuratúra/Okresný súd
XXXXX
K č. XXXX
Vec:	Žiadosť o zaistenie nároku poškodeného	V ........................... dňa .......................
V trestnej veci vedenej na Okresnom riaditeľstve PZ, odbor kriminálnej polície XXXX proti obvinenému XY, Vás žiadam o zaistenie nároku na náhradu škody vo výške 10 000 € na majetku obvineného z dôvodu, že obvinený XY mi spôsobil škodu krádežou v uvedenej výške. Mám za to, že ak nedôjde k zaisteniu majetku obvineného v uvedenej výške, dôjde k tomu, že sa obvinený zbaví svojho majetku, a to tak, že ho daruje svojim deťom.
XY
Poznámka
Poškodený má možnosť, aby orgán činný v trestnom konaní alebo súd (v závislosti či sa jedná o prípravné konanie alebo konanie pred súdom) požiadal o zaistenie nároku na náhradu škody na majetku obvineného. O tejto žiadosti je potrebné zo strany prokuratúry alebo súdu rozhodnúť a v rámci tzv. finančného vyšetrovania zistiť či majetok obvineného umožňuje takéto zaistenie. K tomu uvádzame, že na zaistenie majetku nie je zo strany poškodeného nárok najmä vtedy, ak je obvinený nemajetný. Nárok na náhradu škody je možné zaistiť na účte obvineného, na nehnuteľnosti, hnuteľných veciach, majetkových právach, či cenných papieroch. Zaistiť však nie je možné taký nárok, ktorý je neuplatniteľný v trestnom konaní. 
Trestný poriadok umožňuje nárok poškodeného zaistiť aj na majetku obvineného bez žiadosti obvineného, a to vtedy, ak vec neznesie odklad a vyžaduje to ochrana nároku poškodeného. 
Trestný poriadok upravuje dôvody kedy možno a kedy je nutné zaistenie zrušiť, prípadne je zaistenie možné aj obmedziť (teda znížiť sumu zaistenia majetku poškodeného).
Na zaistenie nároku poškodeného sa využivajú ustanovenia Trestného poriadku počnúc § 95 Trestného poriadku a nasl. s tým, že tie ustanovenia upravujú problematiku zaistenia nástrojov trestnej činnosti resp. zaistenie výnosov z trestnej činnosti.
Podľa § 50 ods. 1 Trestného poriadku, ak si poškodený uplatnil nárok na náhradu škody spôsobenej trestným činom a ak je to vhodné s ohľadom na povahu skutku, možno nárok až do pravdepodobnej výšky škody zaistiť
a)	na majetku obvineného,
b)	na majetkových právach obvineného v právnickej osobe, v ktorej má obvinený majetkovú účasť,
c)	na majetkových právach právnickej osoby, v ktorej obvinený
1.	má majetkovú účasť, alebo
2.	je štatutárnym orgánom, členom štatutárneho orgánu, členom iného orgánu, prokuristom, vedúcim organizačnej zložky podniku, ktorý je zapísaný do obchodného registra, alebo vedúcim podniku zahraničnej osoby, ktorý je zapísaný do obchodného registra,
	ak je na podklade zistených skutočností dostatočne odôvodnený záver, že trestný čin, za ktorý je trestne stíhaný obvinený, bol spáchaný v mene alebo v prospech tejto právnickej osoby,
d)	na majetkových právach právnickej osoby, v ktorej má priamu alebo nepriamu majetkovú účasť právnická osoba, v ktorej obvinený
1.	má majetkovú účasť, alebo
2.	je štatutárnym orgánom, členom štatutárneho orgánu, členom iného orgánu, prokuristom, vedúcim organizačnej zložky podniku, ktorý je zapísaný do obchodného registra, alebo vedúcim podniku zahraničnej osoby, ktorý je zapísaný do obchodného registra,
	ak je na podklade zistených skutočností dostatočne odôvodnený záver, že trestný čin, za ktorý je trestne stíhaný obvinený, bol spáchaný v mene alebo v prospech tejto právnickej osoby,
e)	na ostatných majetkových právach obvineného.
Podľa § 50 ods. 2 Trestného poriadku pri zaistení nároku poškodeného sa primerane použijú ustanovenia § 95 až 96g. Časti majetku určené na zaistenie nároku sa v uznesení o zaistení opíšu a obvinenému a právnickej osobe uvedenej v odseku 1 sa zakáže s nimi nakladať.
Podľa § 50 ods. 3 Trestného poriadku zaistiť podľa odseku 1 nemožno nárok, ktorý nemožno v trestnom konaní uplatniť. Na zaistenie nároku nemožno použiť veci, ktoré nemožno podľa občianskoprávnych predpisov postihnúť výkonom súdneho rozhodnutia, ani pohľadávky obvineného na výplatu odmeny z pracovného pomeru alebo obdobného pomeru, pohľadávky na výplatu výživného a na výplatu dávok z nemocenského poistenia a dávok sociálneho zabezpečenia.
Podľa § 50 ods. 4 Trestného poriadku o zaistení rozhoduje súd na návrh prokurátora alebo poškodeného, v prípravnom konaní prokurátor na návrh poškodeného; v prípravnom konaní môže prokurátor nárok zaistiť aj bez návrhu poškodeného, ak si to vyžaduje ochrana jeho záujmov, najmä ak hrozí nebezpečenstvo z omeškania.
Podľa § 50 ods. 5 Trestného poriadku súd a v prípravnom konaní prokurátor zamietne návrh poškodeného, ak zistí, že návrh nie je dôvodný.
Podľa § 50 ods. 6 Trestného poriadku poškodeného treba o zaistení jeho nároku vždy upovedomiť s upozornením na dôvody, pre ktoré sa zaistenie podľa § 51 ods. 1 zruší.
Podľa § 51 ods. 1 Trestného poriadku zaistenie sa zruší,
a)	ak zanikne dôvod, pre ktorý bolo o zaistení rozhodnuté,
b)	ak bolo trestné stíhanie právoplatne zastavené alebo ak sa skončilo právoplatným oslobodzujúcim rozsudkom, alebo
c)	ak uplynuli dva mesiace odo dňa, v ktorom nadobudol právoplatnosť rozsudok, ktorým bol obžalovaný uznaný za vinného, alebo odo dňa, v ktorom nadobudlo právoplatnosť uznesenie, ktorým bola vec postúpená inému orgánu.
Podľa § 51 ods. 2 Trestného poriadku zaistenie treba obmedziť, ak sa ukáže, že nie je potrebné v rozsahu, v akom bolo nariadené. Ak boli zaistením postihnuté veci patriace inej osobe ako obvinenému alebo právnickej osobe uvedenej v § 50 ods. 1, vyjmú sa zo zaistenia.