11.		ODVOLANIE poškodeného (čo do výroku o náhrade škody)
			(§ 308 ods. 1 Trestného poriadku veta za bodkočiarkou)
XY – konateľ spol. XXX, spol. s r.o. so sídlom v XXXXX, IČO: XXXXXXX
Okresný súd XXXX
K č: XXX
Vec:	Odvolanie
Dňa BB.BB.BBBB bol XY uznaný za vinného z prečinu zatajenia veci podľa § 236 ods. 1 Trestného zákona. Okresný súd v XXXX vo veci XXX uložil obžalovanému povinnosť nahradiť škodu vo výške 1 000 €. Z výškou náhrady škody nesúhlasím, nakoľko požadujem, aby obžalovaný nahradil škodu vo výške 1 589 € teda aj s nákladmi spojenými s uvedením veci do pôvodného stavu, nakoľko obžalovaný vec urobil neupotrebiteľnou, poškodil ju a v podstate pre našu spoločnosť znehodnotil.
XY 
Poznámka 
V neprospech obžalovaného môže podať odvolanie nielen prokurátor, ale aj poškodený, avšak len do výroku o náhrade škody. Tzn. že poškodený nemôže namietať otázku výšky trestu, resp. otázku viny.
Súd zruší výrok o náhrade škody, keď je o náhrade škody rozhodnuté nezákonne [§ 321 ods. 1 písm. f) Trestného poriadku]. K podmienkam podania odvolania pozri poznámky k vzoru č. 8.
Súd zo zákona rozhodne o odkaze poškodeného s nárokom na náhradu škody na civilný proces (§ 288 ods. 1 Trestného poriadku).
Otázka náhrady škody je upravená v Trestnom poriadku pomerne výstižne a presne. Súd je povinný rozhodnúť o náhrade škody tak ako to ukladá § 287 Trestného poriadku a § 288 Trestného poriadku. Nahradiť škodu je možné v splátkach, cudzozemskej mene s tým, že otázku náhrady škody je potrebné vždy vyriešiť keď sa obvinený domáha pre neho priaznivejšieho rozhodnutia, ktoré nemá povahu odsúdenia [podmienečné zastavenie trestného stíhania podľa § 216 ods. 1 Trestného poriadku či zmier a zastavenie trestného stíhania podľa § 220 ods. 1 Trestného poriadku v spojení s § 215 ods. 1 písm. g) Trestného poriadku].
Podľa § 287 Trestného poriadku
(1)	Ak súd odsudzuje obžalovaného pre trestný čin, ktorým spôsobil inému škodu, uvedenú v § 46 ods. 1, uloží mu spravidla v rozsudku, aby ju poškodenému nahradil, ak bol nárok riadne a včas uplatnený. Súd uloží obžalovanému vždy povinnosť nahradiť neuhradenú škodu alebo jej neuhradenú časť, ak jej výška je súčasťou popisu skutku uvedeného vo výroku rozsudku, ktorým bol obžalovaný uznaný za vinného, alebo ak ide o náhradu morálnej škody spôsobenej úmyselným násilným trestným činom podľa osobitného zákona, ak škoda nebola dosiaľ uhradená.
(2)	Výrok o povinnosti obžalovaného na náhradu škody musí presne označovať osobu oprávneného a nárok, ktorý mu bol prisúdený. V odôvodnených prípadoch môže súd vysloviť, že záväzok má byť splnený v splátkach, a súčasne určí podmienky ich splatnosti, pritom berie na zreteľ aj vyjadrenie poškodeného.
(3)	Výrok rozsudku o náhrade škody môže byť na návrh poškodeného vyjadrený v peňažných prostriedkoch v cudzej mene, ak to neodporuje okolnostiam prípadu a škoda bola spôsobená na peňažných prostriedkoch v cudzej mene alebo na veciach zakúpených za také peňažné prostriedky alebo ak obžalovaný alebo poškodený je devízovým cudzozemcom.
Podľa § 288 Trestného poriadku 
(1)	Ak podľa výsledku dokazovania nie je podklad na vyslovenie povinnosti na náhradu škody alebo ak by bolo treba na rozhodnutie o povinnosti na náhradu škody vykonať ďalšie dokazovanie, ktoré presahuje potreby trestného stíhania a predĺžilo by ho, súd odkáže poškodeného na civilný proces, prípadne na konanie pred iným príslušným orgánom. Poškodeného treba označiť jeho menom a priezviskom, dátumom a miestom narodenia a miestom bydliska. Ak je poškodeným právnická osoba, treba ju označiť jej obchodným menom alebo názvom, sídlom a identifikačným číslom podľa záznamu v obchodnom registri, živnostenskom registri alebo inom registri.
(2)	Na civilný proces alebo na konanie pred iným príslušným orgánom odkáže súd poškodeného tiež so zvyškom jeho nároku, ak mu nárok z akéhokoľvek dôvodu prizná len sčasti.
(3)	Ak súd obžalovaného spod obžaloby oslobodí, odkáže poškodeného s jeho nárokom na náhradu škody vždy na civilný proces, prípadne na konanie pred iným príslušným orgánom.