10.		ODVOLANIE obžalovaného
			(čo do výroku o treste a náhrade škody)
			[§ 34 Trestného zákona, § 307 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku]
XY, nar. XX.XX.XXXX, trvalým bydliskom v XXXXXX.
Okresný súd XXXXX
K č. XXXX
Príloha – dohoda o splátkach 
ODVOLANIE 
Na hlavnom pojednávaní konanom dňa XX.XX.XXXX som bol odsúdený rozsudkom Okresného súdu v XXXXX pod sp. zn. XXXXX pre prečin zatajenia veci podľa § 236 ods. 1 Trestného zákona na trest odňatia slobody vo výmere 3 mesiacov so zaradením do ústavu na výkon trestu odňatia slobody s minimálnym stupňom stráženia.
Nie som spokojný s uloženým trestom, je pravda, že som bol v minulosti už raz súdne trestaný a to rozsudkom Okresného súdu AAAAAA spisovej značky BBBBB zo dňa CC.CC.CCCC ktorý nadobudol právoplatnosť CC.CC.CCCC, avšak som sa osvedčil a teraz sa na mňa hľadí ako keby som nebol odsúdený (platí tzv. fikcia neodsúdenia, pozn. autora). 
Ďalej nie som spokojný s výrokom, ktorý sa týka náhrady škody vo vzťahu k poškodenej spoločnosti XXX, spol. s r.o. so sídlom v XXX, IČO:XXXX, pričom som bol zaviazaný nahradiť škodu vo výške 1 000 €. Spoločnosti XXX, spol. s r.o. som nahradil spôsobenú škodu vo výške 100 €. Zvyšnú škodu chcem uhradiť v splátkach, o čom som sa dohodol s poškodeným. Dohodu prikladám.
Z tohto dôvodu žiadam, aby odvolací súd zrušil rozsudok prvostupňového súdu a vec prikázal na nové konanie a rozhodnutie
Tibor Obžalovaný
Poznámka
V tomto prípade podal odvolanie obžalovaný proti výroku o treste a náhrade škody. S uznaním za vinného z prečinu zatajenia veci je spokojný. V odvolaní sa nedomáha oslobodenia ale len zmiernenia trestu a zmiernenia povinnosti nahradiť ním spôsobenú škodu. Ako dôvod uvádza, že na predchádzajúce odsúdenie už nemožno prihliadať (bolo rozhodnuté o osvedčení) a že časť škody, ku ktorej náhrade bol zaviazaný, už nahradil. Aj na tomto vzore je badateľná voľnosť obsahu podania v zmysle § 62 ods. 1 Trestného poriadku. Obžalovaný v podstate deklaruje spokojnosť s odsúdením, avšak sa domáha miernejšieho trestu ako nepodmienečného trestu odňatia slobody (napr. podmienečného trestu prípadne iného alternatívneho trestu). 
K podmienkam podania odvolania pozri poznámku k vzoru č. 8.
Vo všeobecnosti súd pri ukladaní trestu musí zvážiť okolnosti prípadu, osobu páchateľa, pohnútku, za ktorej bol trestný čin spáchaný, mieru zavinenia a možnosti nápravy. Zásady ukladania trestu sú vyjadrené v § 34 Trestného zákona. Pre pochopenie problematiky uvádzame znenie § 34 ods. 1 až ods. 4 Trestného zákona.
Podľa § 34 Trestného zákona
(1)	Trest má zabezpečiť ochranu spoločnosti pred páchateľom tým, že mu zabráni v páchaní ďalšej trestnej činnosti a vytvorí podmienky na jeho výchovu k tomu, aby viedol riadny život a súčasne iných odradí od páchania trestných činov; trest zároveň vyjadruje morálne odsúdenie páchateľa spoločnosťou.
(2)	Páchateľovi možno uložiť len taký druh trestu a len v takej výmere, ako je to ustanovené v tomto zákone, pričom tento zákon v osobitnej časti ustanovuje len trestné sadzby trestu odňatia slobody.
(3)	Trest má postihovať iba páchateľa, tak aby bol zabezpečený čo najmenší vplyv na jeho rodinu a jemu blízke osoby.
(4)	Pri určovaní druhu trestu a jeho výmery súd prihliadne najmä na spôsob spáchania činu a jeho následok, zavinenie, pohnútku, priťažujúce okolnosti, poľahčujúce okolnosti a na osobu páchateľa, jeho pomery a možnosť jeho nápravy.