8.		ODPOR PROTI TRESTNÉMU ROZKAZU (§ 355 Trestného poriadku) 
XY, nar. XX.XX.XXXX, trvalým bydliskom Ul. XXXXX, XXXXX
ODPOR proti trestnému rozkazu
Okresného súdu
XXXXXX
K č.: XT/XX/XXXX
Dňa XX.XX.XXXX som bol trestným rozkazom Okresného súdu XXXXX uznaný za vinného z prečinu zanedbania povinnej výživy podľa § 207 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona, pričom mi bol uložený podmienečný trest odňatia slobody vo výmere 12 mesiacov si skúšobnou dobou na 18 mesiacov. Zároveň som bol zaviazaný k zaplateniu výživného na moje maloleté deti vo výške 1 500 € na obe deti XX a XX, ktoré sú zverené do výchovy a starostlivosti mojej bývalej manželke, trvalým bydliskom XXXX, Ul. XXXXX.
XY
Poznámka
Odpor proti trestnému rozkazu je forma opravného prostriedku, proti skrátenej forme rozhodovania – trestnému rozkazu. V tomto prípade obvinený podal odpor vo veci zanedbania povinnej výživy s tým, že podanie odporu obvinený dôvodí nespokojnosť s rozhodnutím – odsúdením, resp. s trestom. Je irelevantné s čím je obvinený nespokojný. Podanie odporu ruší trestný rozkaz v celku. Podanie odporu v podstate nepotrebuje odôvodnenie. Postačuje označenie veci (spisovou značkou) a podanie súdu, ktorý vo veci konal. V texte postačí uviesť, že sa podáva odpor.
Podaním odporu obvineným, v zákonom ustanovenej osemdňovej lehote od doručenia, sa celý trestný rozkaz ruší a vo veci prebehne pojednávanie. Obvinený môže podať odpor proti akémukoľvek výroku (vina, trest, náhrada škody). Odpor sa nemusí ani odôvodňovať. Treba však mať na zreteli, že podanie odporu môže znamenať aj uloženie prísnejšieho trestu ako bol uložený v trestnom rozkaze. Podanie odporu ruší celý trestný rozkaz a súd na to, že obvinený bol odsúdený neprihliada v ďalšom konaní a konanie pred súdom môže smerovať aj k oslobodeniu obvineného. Podaný odpor je možné vziať späť, a to až do začatia hlavného pojednávania. Späťvziate odporu má za následok, že trestný rozkaz nadobudne právoplatnosť a vykonateľnosť. Trestným rozkazom je možné uložiť len tresty uvedené v § 353 ods. 2 Trestného poriadku s tým, že nie je možné ho vydať v konaní proti mladistvému či osobe obmedzenej alebo pozbavenej spôsobilosti na právne úkony. Trestný rozkaz je možné vydať aj v konaní proti právnickej osobe. 
Lehota na podanie odporu je 8 kalendárnych dní (pričom lehota začína plynúť momentom doručenia).
Odpor môže podať poškodený, ale len čo do výroku týkajúceho sa náhrady škody. V takom prípade súd poškodeného musí odkázať s celým nárokom na náhradu škody na občianske súdne konanie (§ 355 ods. 2 Trestného poriadku).
Zákonná úprava odporu proti trestnému rozkazu podľa § 355 Trestného poriadku znie nasledovne:
Podľa § 355 Trestného poriadku
(1)		Obvinený a osoby, ktoré sú oprávnené podať v jeho prospech odvolanie, ako aj prokurátor môžu podať proti trestnému rozkazu odpor. Odpor sa podáva na súde, ktorý trestný rozkaz vydal, a to do ôsmich dní od jeho doručenia. Osobám, ktoré môžu podať odvolanie v prospech obvineného okrem prokurátora, sa lehota končí tým dňom ako obvinenému. Ak sa trestný rozkaz doručuje obvinenému a aj jeho obhajcovi, plynie lehota od toho doručenia, ktoré bolo vykonané neskôr. Na navrátenie lehoty sa primerane použije ustanovenie § 64 Trestného poriadku.
(2)		Proti výroku o náhrade škody, ktorým bola priznaná náhrada škody, môže poškodený podať odpor; ak poškodený podal odpor, trestný rozkaz sa ruší vo výroku o náhrade škody. Samosudca odkáže uznesením poškodeného na civilný proces, prípadne na konanie pred iným príslušným orgánom. Rovnako sa postupuje aj vtedy, ak odpor proti výroku o náhrade škody podá iná oprávnená osoba.
(3)		Ak proti trestnému rozkazu podala oprávnená osoba podľa odseku 1 v lehote odpor, samosudca nariadi vo veci hlavné pojednávanie; pri prejednávaní veci na hlavnom pojednávaní nie je samosudca viazaný právnou kvalifikáciou ani druhom a výmerou trestu obsiahnutými v trestnom rozkaze. Inak sa trestný rozkaz stane právoplatným a vykonateľným podľa § 356 Trestného poriadku.
(4)		Proti výroku, ktorým bolo uložené ochranné opatrenie, môže zúčastnená osoba podať odpor. Odpor sa podáva na súde, ktorý trestný rozkaz vydal, a to do ôsmich dní od jeho doručenia. Ak zúčastnená osoba podala odpor a nie je dôvod na postup podľa odseku 3, prejedná samosudca návrh na uloženie ochranného opatrenia na verejnom zasadnutí.
(5)		Ak samosudca po doručení odporu nenariadi hlavné pojednávanie z dôvodu, že odpor podala neoprávnená osoba alebo bol podaný oneskorene, odmietne odpor uznesením. Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorá má odkladný účinok.
(6)		Ak bol obvinený stíhaný pre trestný čin uvedený v § 211 Trestného poriadku, môže poškodený vziať súhlas s trestným stíhaním späť až dovtedy, kým sa trestný rozkaz nedoručí niektorej z osôb uvedených v odseku 1. Späťvzatím súhlasu sa trestný rozkaz ruší a samosudca trestné stíhanie zastaví.
(7) 		Ak bol vydaný trestný rozkaz, môže prokurátor vziať späť obžalobu dovtedy, kým sa trestný rozkaz nedoručí niektorej z osôb uvedených v odseku 1. Späťvzatím obžaloby sa trestný rozkaz ruší a vec sa vracia do prípravného konania.
(8)		Obvinený a osoby, ktoré sú oprávnené podať v jeho prospech odvolanie, poškodený, zúčastnená osoba, ako aj prokurátor sa môžu výslovným vyhlásením vzdať práva podať odpor a okrem poškodeného môžu výslovným vyhlásením vziať podaný odpor späť, a to až dovtedy, kým prokurátor neprednesie na hlavnom pojednávaní obžalobu; po tomto vyhlásení už nemôžu odpor podať. Osoba, ktorá je oprávnená podať v prospech obvineného odvolanie, môže vziať podaný odpor späť len s jeho výslovným súhlasom.
(9)		Vzatie odporu späť, ak niet prekážok, vezme samosudca uznesením na vedomie.
(10)	Ak bol odpor podaný v lehote a nebol vzatý späť podľa odseku 8, trestný rozkaz sa prednesením obžaloby prokurátorom na hlavnom pojednávaní ruší. Ak na hlavnom pojednávaní súd postupuje podľa § 255 ods. 3 Trestného poriadku a prokurátor neprednesie obžalobu, trestný rozkaz sa ruší vyhlásením uznesenia o vrátení veci prokurátorovi na postup podľa § 232 Trestného poriadku a § 233 Trestného poriadku alebo vyhlásením rozsudku, ktorým súd schválil dohodu o vine a treste.