2.		TRESTNÉ OZNÁMENIE (známy páchateľ)
			(§ 196 ods. 1 Trestného poriadku)
Okresné riaditeľstvo Policajného zboru	V ..................... dňa ...................
XXXXX
XY, nar. xxxx, trvalým bydliskom XXXXX, ulica Xxxx, podávam
OZNÁMENIE 
o podozrení zo spáchania trestného činu 
Včerajšieho dňa vo večerných hodinách som bol fyzicky napadnutý svojím susedom YX. Po tom čo sme konzumovali alkohol na oslave mojich narodením sme odišli domov. Keď sme sa dostali do neosvetlenej ulice niekde v blízkosti môjho bytu ma Slavomír Páchateľ odzadu kopol, udrel do oblasti hlavy a následne ma ešte dokopal na zemi. Potom mi prehľadal vrecká o zobral mi hotovosť, keďže vedel, že mám pri sebe peniaze. Okrem toho mi zobral aj mobilný telefón zn. XXX. Týmto podávam na YX trestné oznámenie, okrem toho chcem aby mi nahradil mne spôsobenú škodu na oblečení a na zdraví ako aj na odcudzenom mobilnom telefóne. Výšku škody určím neskôr po tom, čo bude známy záver znaleckého posudku z oblasti zdravotníctvo – traumatológia, keďže som stále na PN. Poškodenie šiat si cením na 80 €. Doklady od hodnoty oblečenia a kúpy mobilného telefónu predložím dodatočne.
XY
Poznámka
Na rozdiel od predchádzajúceho oznámenia, v tomto prípade je páchateľ trestného činu známy. Osoba oznamovateľa a poškodeného tu splýva do jednej osoby, pretože ide o tú istú osobu (XY).
Ďalší postup OČTK by smeroval k začatiu a aj k vzneseniu obvinenia (§ 199 Trestného poriadku, § 206 Trestného poriadku) YX (pre zločin lúpeže podľa § 188 ods. 1 Trestného zákona – podľa obsahu trestného oznámenia by sa jednalo s najväčšou pravdepodobnosťou o takto kvalifikovaný trestný čin - zločin).
Aj v tomto prípade platí to, čo sme uviedli predtým, že podanie sa posudzuje podľa svojho obsahu a nie podľa formy.
Ohľadom nárokov poškodeného môžeme povedať, že v tomto prípade poškodenému vzniká nárok na náhradu škody za poškodenie vecí (oblečenia), nárok za bolestné a stratu na zárobku. O tom, či tieto nároky poškodenému budú priznané v rámci trestného konania, rozhoduje súd, ktorý môže poškodenému priznať celý nárok na náhradu škody (ak je dostatočne preukázaný, a nie je potrebné ho zdĺhavo v rámci trestného konania ešte preukazovať)v rámci tzv. adhézneho konania, alebo súd môže poškodeného odkázať s celým nárokom na občianske súdne konanie (§ 288 ods. 2 Trestného poriadku) (ak je nárok potrebné ešte dodatočne preukazovať a dokazovaním, týkajúcim sa náhrady škody by sa neúmerne predĺžilo trestné konanie). Tretia možnosť je priznanie nároku na náhradu škody len čiastočne, teda nie v plnej výške.
Poškodený si môže nárok uplatniť najneskôr do skončenia vyšetrovania (§ 46 Trestného poriadku), môže sa však aj svojho nároku vzdať.
V zmysle zákona o obetiach trestných činov publikovaný pod č. 274/2017 Z. z. je možné, aby sa poškodený nechal zastupovať či uplatňovať svoje práva ako poškodeného prostredníctvom právnických akreditovaných osôb, ktorých zoznam je uvedený na stránke Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky. 
Okrem vyššie uvedeného dávame do pozornosti, že poškodený môže nárok na náhradu škody predbežne zaistiť na majetku páchateľa trestného činu (o tejto zákonnej možnosti musí byť poškodený dostatočne poučený zo strany OČTK), pričom podrobnosti tohto postupu sú upravené v § 50 Trestného poriadku. Podmienky zrušenia zaistenia upravuje § 51 Trestného poriadku.