1.		TRESTNÉ OZNÁMENIE (neznámy páchateľ)
			(§ 196 ods. 1 Trestného poriadku)
Okresnej prokuratúre	V XXXX, dňa XXXX
XXXXXXX
XY, nar. xxxx, trvalým bydliskom XXXXX, ulica Xxxx, podávam
OZNÁMENIE
o podozrení zo spáchania trestného činu
Dnešného dňa keď som vykonával kontrolu svojich skladových priestorov, na ul. XXXXX v XXXXX som zistil, že niekto úmyselne poškodil dvere vedúce do zadnej časti môjho skladu, na vyššie uvedenej ulici. Po bližšom prezretí skladových priestorov som okrem poškodenia dverí zistil, že neznámy páchateľ mi odcudzil 150 kg cementu a ďalší stavebný materiál, ktoré som mal pripravené na expedovanie na druhý deň. 
Od zadných dverí okrem mňa nemá nikto iný kľúče. Ku mne spôsobenej škode uvádzam, že poškodením dverí mi bola spôsobená škoda vo výške 200 € a odcudzením 150 kg cementu škoda vo výške 180 € a v presne nezistenej výške škoda na krádeží ďalšieho stavebného materiálu. 
Pripájam sa k trestnému konaniu, chcem aby páchateľ bol postihnutý za svoje konanie, a na záver žiadam aby súd v odsudzujúcom rozsudku zaviazal páchateľa k náhrade vyššie uvedenej škody. 
XY
Poznámka
Z tohto trestného oznámenia vyplýva, oznamovateľ Andrej Oznamovateľ nie je len oznamovateľom ale aj poškodeným. Aj keď nevie uviesť aká výška škody mu vznikla (krádežou ďalšieho stavebného materiálu) môže ju aj dodatočne doplniť, preukázať listinným dôkazom (napr. faktúrou, nákupným potvrdením a pod.). Nárok na náhradu škody však môže uplatniť najneskôr do konca skráteného vyšetrovania alebo vyšetrovania (koniec vyšetrovania resp. skráteného vyšetrovania upravuje § 208 ods. 1 Trestného poriadku); prípadne do konca tzv. superrýchleho konania upraveného v § 204 Trestného poriadku. Trestné oznámenie je datované, podpísané a adresované Okresnej prokuratúre XXXX. V tomto prípade by úplne postačovalo zaslanie aj inej prokuratúre (je jedno či by to bola okresná, krajská alebo Generálna prokuratúra Slovenskej republiky), ktorá by zabezpečila jeho odstúpenie v lehote do 7 dní príslušnej prokuratúre na ďalší postup. 
Podľa § 196 ods. 1 Trestného poriadku sa trestné oznámenie podáva buď u prokurátora alebo u policajta.. Nemusí ísť o miestne príslušný OČTK. Trestné oznámenie môže prijať aj sudca, ktorý ho potom postúpi mieste a vecne príslušnej prokuratúre na ďalší postup.
Podľa § 196 ods. 2 Trestného poriadku OČTK vec musí vybaviť najneskôr v 30 dňovej lehote od podania trestného oznámenia. Do skončenia lehoty môže vykonať výsluch oznamovateľa, poškodeného ale aj osoby podozrivej, zo spáchania trestného činu. Okrem toho môže zabezpečiť listinný dôkazný materiál a pod. Iné úkony nemôže OČTK realizovať. V prípade, ak potrebuje pre rozhodnutie napr. výsluch svedka musí začať trestné stíhanie vo veci podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku.
Trestné oznámenie musí následne najneskôr v 30 dňovej lehote vybaviť nasledovne:
1.	podľa § 197 ods. 1 písm. a) Trestného poriadku vec odovzdá okresnému úradu na prejednanie veci ako priestupku alebo 
2.	podľa § 197 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku vec odovzdá inému príslušnému orgánu ako podozrenie z konania naplňujúceho disciplinárnu zodpovednosť (napr. u príslušníkov Policajného zboru, vojakov ale aj iných profesií ak by konanie podozrivých mohlo naplniť disciplinárnu zodpovednosť a pod.) alebo;
3.	podľa § 197 ods. 1 písm. c) Trestného poriadku vec odloží napr. vtedy, ak uplynula premlčacia doba, poškodený nedá súhlas s trestným stíhaním (pozri § 9 Trestného poriadku) alebo;
4.	podľa § 197 ods. 1 písm. d) Trestného poriadku vec odmietne, ak závery trestného oznámenia nasvedčujú tej skutočnosti, že nejde o trestný čin ani o priestupok alebo;
5.	začne trestné stíhanie podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku, ak nezistí dôvod na postup spôsobom podľa bodov 1 až 4 (o začatí trestného stíhania bezprostredne upovedomí oznamovateľa trestného činu a poškodeného).
Proti rozhodnutiam pod bodmi 1, 2, 3, 4 môžu oznamovateľ a poškodený podať sťažnosť, môžu zároveň požiadať prokurátora, aby preskúmal postup policajta vo vzťahu k rozhodnutiam podľa § 198 ods. 2 Trestného poriadku, ktorý je potom povinný preskúmať postup policajta najneskôr do 30 dní a výsledok preskúmania postupu oznámi bez meškania, tomu kto o takýto postup požiadal. 
Rovnako musí OČTK dôsledne vyhodnotiť, a to pred samotným rozhodnutím, či na vybavenie trestného oznámenie je policajt vecne a miestne príslušný.
Prokurátor môže prijaté trestné oznámenie odovzdať na ďalšie konanie policajtovi (§ 198 ods. 1 Trestného poriadku), resp. môže celé konanie vykonať aj sám. O odovzdaní veci musí upovedomiť písomne oznamovateľa a poškodeného. 
Trestné oznámenie je možné podať aj ústne do zápisnice u ktoréhokoľvek OČTK. Podanie (medzi ktoré radíme aj trestné oznámenie) sa posudzuje vždy podľa obsahu, aj keď je nesprávne označené. Možno ho urobiť písomne, ústne do zápisnice, telegraficky, telefaxom, elektronickými prostriedkami podpísané so zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného zákona alebo bez zaručeného elektronického podpisu. Podanie urobené telegraficky, telefaxom alebo elektronickými prostriedkami bez zaručeného elektronického podpisu treba potvrdiť písomne alebo ústne do zápisnice do troch pracovných dní, inak sa o podaní nekoná (§ 62 ods. 1 Trestného poriadku). V prípade, ak trestné oznámenie spadá do vecnej príslušnosti Špecializovaného trestného súdu, upovedomí OČTK Úrad špeciálnej prokuratúry či Európsku prokuratúru o takomto podaní a následne ho bez meškania príslušnému orgánu zašle.
Podľa § 62 ods. 2 Trestného poriadku ak sa oznámenie o skutočnostiach, že bol spáchaný trestný čin (ďalej len „trestné oznámenie“) podáva ústne, pričom pred tým je potrebné oznamovateľa poučiť o zodpovednosti za uvedenie vedome nepravdivých údajov vrátane následkov krivého obvinenia, o možnosti a podmienkach poskytnutia ochrany pred neoprávneným postihom v pracovnoprávnom vzťahu podľa osobitného predpisu (zákon č. 54/2019 Z. z. o ochrane oznamovateľov protispoločenskej činnosti) a vypočuť o okolnostiach, za ktorých bol čin spáchaný, o osobných pomeroch toho, na koho sa oznámenie podáva, o dôkazoch a výške škody a iných následkoch, ktoré boli spôsobené trestným činom; ak je oznamovateľ súčasne poškodeným alebo jeho splnomocnencom, musí sa vypočuť aj o tom, či žiada, aby súd rozhodol o jeho nároku na náhradu škody v trestnom konaní. Výsluch osoby, ktorá podáva oznámenie, sa má vykonať tak, aby sa získali podklady na ďalšie konanie. Na žiadosť oznamovateľa sa v trestnom oznámení neuvedú údaje o jeho totožnosti. Materiály, ktoré umožňujú zistenie totožnosti takého oznamovateľa, sa ukladajú na prokuratúre. Do spisu sa zakladajú len s jeho súhlasom.
Toto ustanovenie upravuje presný postup OČTK v prípade, ak niekto podá trestné oznámenie. Neopomenuteľnou skutočnosťou je povinnosť OČTK poučiť oznamovateľa, o trestnej zodpovednosti za uvedenie nepravdivých skutočností (§ 346 Trestného zákona – trestný čin krivej výpovede a krivej prísahy) a trestnej zodpovednosti ak dôjde k označeniu konkrétnej osoby ako páchateľa trestného činu za predpokladu, že oznamovateľ vie, že toto nie je skutočný páchateľ trestného činu (§ 345 Trestného zákona – trestný čin krivého obvinenia). Rovnako by ho mal poučiť aj trestnoprávnych následkov spojených s naplnením skutkovej podstaty trestného činu ohovárania (podľa § 373 Trestného zákona) či trestného činu poškodzovania cudzích práv (podľa § 375 Trestného zákona). Trestný poriadok umožňuje aj utajiť totožnosť oznamovateľa s tým, že prokuratúra zabezpečuje ich utajenie.
V prípade, ak je trestné oznámenie podané ústne do zápisnice (u OČTK), OČTK poskytne oznamovateľovi odpis zápisnice. 
V prípade, ak z trestného oznámenia resp. z postupu podľa § 196 ods. 2 Trestného poriadku zistí, že skutok spáchala určitá osoba, trestné stíhanie začne a súčasne vznesie páchateľovi obvinenie podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku.