21.		Návrh na opravu rozsudku (§ 224 Civilného sporového poriadku)
Okresnému súdu Rimavská Sobota
k spisovej značke 8Cb/12/2022
V Rimavskej Sobote dňa 6. apríla 2022
Vec:	Návrh na opravu rozsudku Okresného súdu Rimavská Sobota č. k. 8Cb/12/2022-50 zo dňa 20. 3. 2022
V spore žalobcu RAMZES, s.r.o. so sídlom Lazaretská 18, Lučenec, IČO: 36 589 587 proti žalovanému ARGUS MARKET, s.r.o. so sídlom Tržné námestie 278, Rimavská Sobota, IČO: 32 325 879 o zaplatenie 3 424,38 € s príslušenstvom nám bol dňa 4. 4. 2022 doručený rozsudok Okresného súdu Rimavská Sobota č. k. 8Cb/12/2022-50 zo dňa 20. 3. 2022, ktorým nás súd zaviazal na zaplatenie sumy 4 324,38 € spolu s úrokom z omeškania vo výške 9 % ročne zo sumy 3424,38 € odo dňa 7. 8. 2020 do zaplatenia a rozhodol, že žalobca má nárok na plnú náhradu trov konania. 
Predmetom konania bolo zaplatenie sumy 3 424,38 € s vyššie uvedeným príslušenstvom, čo predstavovala kúpna cena za dodaný tovar vyfakturovaná faktúrou č. 12345 zo dňa 10. júla 2020 na sumu 3 424,38 €, čo je zrejmé aj z odôvodnenia rozsudku (odsek 4 a 5 odôvodnenia rozsudku) ako aj zo samotnej žaloby žalobcu a z celého spisového materiálu vo veci. 
Sme preto toho názoru, že vo výrokovej časti rozsudku Okresného súdu Rimavská Sobota č. k. 8Cb/12/2022-50 zo dňa 20. 3. 2022 došlo ku chybe v písaní, kde namiesto sumy 3 424,38 € bola omylom napísaná suma 4 324,38 €, čiže došlo k zámere prvých dvoch číslic žalovanej sumy. 
Z uvedeného dôvodu preto žiadame súd, aby vydal nasledovné 
opravné uznesenie:
Súd opravuje výrok rozsudku Okresného súdu Rimavská Sobota č. k. 8Cb/12/2022-50 zo dňa 20. 3. 2022 tak, že má správne znieť:
„Žalovaný je povinný zaplatiť žalobcovi sumu 3 424,38 € spolu s úrokom z omeškania vo výške 9 % ročne zo sumy 3 424,38 € odo dňa 7. 8. 2020 do zaplatenia v lehote troch dní odo dňa právoplatnosti tohto rozsudku. Žalobca má voči žalovanému nárok na plnú náhradu trov konania.“
	Ing. Ferdinand Všímavý, konateľ žalovaného
Poznámky
Nemožno vylúčiť, že sa v rozsudku súdu, platobnom rozkaze či uznesení vyskytnú chyby v písaní a počítaní ako aj iné zrejmé nesprávnosti. Spravidla ide o tzv. pisárske chyby, preklepy, ku ktorým mohlo dôjsť v dôsledku mechanickej činnosti osoby alebo neskontrolovania vyhotovenia rozsudku a podobne. Súd sa o nich môže dozvedieť z návrhu strany sporu alebo ich môže zistiť aj sám. Chyby či iné zrejmé nesprávnosti sa môžu vyskytnúť vo výrokovej časti (napríklad namiesto úroku z omeškania vo výške 5 % je uvedený úrok z omeškania vo výške 55 %, pričom z odôvodnenia vyplýva, že ide o zákonný úrok z omeškania odvíjajúci sa od základnej úrokovej sadzby NBS), v čísle konania (namiesto č. k. 7 C/639/06-43 je uvedené č. k. 7 C/639/05-43), dátume vyhlásenia rozsudku, ale aj v záhlaví rozsudku (namiesto odporcu Jána Kováča je nesprávne uvedený Ján Koláč) a podobne. 
O oprave týchto chýb vydáva súd opravné uznesenie, ktoré doručí subjektom konania.
K problematike opravných uznesení sa vyjadrili vo svojej judikatúre aj súdne inštancie. Podľa názoru Ústavného súdu za zrejmú nesprávnosť v zmysle § 164 Občianskeho súdneho poriadku (teraz § 224 CSP, pozn.) treba považovať rozpor medzi obsahom verejnomocenskej autoritatívnej vôle, ktorú súd svojím rozhodnutím v okamihu jeho vyhlásenia (vydania) prejaviť chcel a ktorej obsah je z dôvodov rozhodnutia bezpečne poznateľný, a obsahom samotného rozhodnutia ako prejavom tejto verejnomocenskej (autoritatívnej) vôle. Musí ísť o chybu súdu, nie účastníkov konania a súd preto nemôže týmto postupom odstraňovať nedostatky podaní účastníkov, ktoré zapríčinili nesprávnosť rozsudku. (Uznesenie Ústavného súdu SR z 29. 10. 2019, sp. zn. III. ÚS 67/2019). Postupom podľa § 224 CSP možno opraviť ktorúkoľvek časť rozhodnutia kedykoľvek, teda aj po právoplatnosti rozsudku. Účelom zakotvenia daného ustanovenia bolo napravenie pochybení, ktorých sa dopustil súd pri písomnom vyhotovovaní rozhodnutia. Obmedzením vo vyhotovení možnej opravy je skutočnosť, že súd takýmto spôsobom nemôže opraviť vecnú vadu žaloby ani taký nedostatok podania sporovej strany, ktorý spôsobuje nesprávnosť samotnej podstaty rozsudku. Keďže v danom spore nebola pochybnosť, kto je pasívne legitimovaný, nemožno daný nedostatok považovať za natoľko závažný, že by spôsobil nesprávnosť celého rozsudku. (Uznesenie Ústavného súdu SR z 12. 11. 2019, sp. zn. III. ÚS 106/2019).