7.		Generálne splnomocnenie na zastupovanie v súdnom konaní
			(§ 89 Civilného sporového poriadku)
SPLNOMOCNENIE NA CELÉ KONANIE
Podpísaný: Ján Novák, nar. 1. 1. 1960, bytom Budovateľov 4, Jelšava (splnomocniteľ)
týmto s p l n o m o c ň u j e m
Petra Kováča, nar. 2. 4. 1972, bytom Hnúšťanská 3, Revúca (splnomocnenec)
aby ma zastupoval v súdnom spore proti žalovanému Jánovi Hruškovi, bytom Goralská 25, Revúca o zaplatenie 10 000 € s príslušenstvom vedenom na Okresnom súde Revúca pod spisovou značkou 22C/52/2022. Splnomocnenie udeľujem na celé konanie, teda najmä aby vykonával všetky procesné úkony, prijímal doručované písomnosti, podával návrhy a žiadosti, uzavieral zmiery, uznával uplatnené nároky, vzdával sa nárokov, podával opravné prostriedky a vzdával sa ich, rovnako ho splnomocňujem aj na dovolacie konanie a konanie nasledujúce po prípadnom zrušení rozhodnutia dovolacím súdom. 
Toto splnomocnenie dávam v rozsahu procesných práv a povinností vyplývajúcich z Civilného sporového poriadku.
V Revúcej dňa 17. 2. 2022	podpis splnomocniteľa
Vyššie uvedené splnomocnenie prijímam.	podpis splnomocnenca
Poznámky
Strana sporu, teda žalobca a žalovaný sa môžu dať v konaní zastupovať zástupcom, ktorého si zvolia. Zástupcovi, ktorého si strana zvolila, udelí písomne splnomocnenie buď na celé konanie, alebo len na určité úkony. Najčastejšie je zástupcom advokát. Ak sa strana dá zastúpiť advokátom, splnomocnenie nemožno obmedziť. Zástupcom strany však môže byť aj tzv. všeobecný zástupca, teda akákoľvek fyzická osoba, ktorá je spôsobilá na riadne zastupovanie a nevystupuje vo viacerých sporoch ako zástupca (mohlo by ísť o tzv. pokútnictvo). V spotrebiteľských sporoch môže spotrebiteľa zastupovať aj právnická osoba založená alebo zriadená na ochranu spotrebiteľa. V antidiskriminačných sporoch môže zastupovať tiež osoba oprávnená na zastupovanie podľa predpisov o rovnakom zaobchádzaní a o ochrane pred diskrimináciou a v pracovnoprávnych sporoch môže zamestnanca zastupovať odborová organizácia. V niektorých sporoch môže stranu zastupovať aj Centrum právnej pomoci. 
V niektorých sporoch Civilný sporový poriadok ukladá povinnosť strane byť zastúpený advokátom. Strana musí byť zastúpená advokátom v sporoch vyvolaných alebo súvisiacich s konkurzom a reštrukturalizáciou, v sporoch z ochrany hospodárskej súťaže, v sporoch z nekalého súťažného konania, v sporoch z ohrozenia alebo porušenia práva na obchodné tajomstvo a v sporoch súvisiacich s ochranou práva duševného vlastníctva. To neplatí, ak je stranou fyzická osoba, ktorá má vysokoškolské právnické vzdelanie druhého stupňa alebo je stranou právnická osoba a jej zamestnanec alebo člen, ktorý za ňu koná, má vysokoškolské právnické vzdelanie druhého stupňa. Ak si v takýchto prípadoch strana nezvolí advokáta ani v primeranej lehote určenej súdom, na jej úkony sa neprihliada. Aj dovolateľ musí byť v dovolacom konaní zastúpený advokátom, pričom dovolanie a iné podania dovolateľa musia byť spísané advokátom, pokiaľ dovolateľ nemá sám vysokoškolské právnické vzdelanie druhého stupňa, alebo ak je právnickou osobou, a jej zamestnanec alebo člen má takéto vzdelanie. 
V niektorých typoch sporoch sa vzhľadom na charakter týchto sporov, ktoré vyžadujú hlbšie odborné znalosti, nepripúšťa zastúpenie všeobecným zástupcom bez právnického vzdelania druhého stupňa. Je tomu v sporoch z ochrany osobnosti podľa Občianskeho zákonníka, v sporoch z ochrany podľa predpisov o masovokomunikačných prostriedkoch, v sporoch z právnych vzťahov zo zmenky, šeku alebo iného cenného papiera a v sporoch medzi podnikateľmi pri výkone ich podnikateľskej činnosti. Samozrejme, právnika s vysokoškolským právnickým vzdelaním druhého stupňa si strana za zástupcu v týchto sporoch zvoliť môže. 
Do pozornosti dávame tiež aktuálny právny záver Ústavného súdu SR, ktorý uviedol, že plnomocenstvo udelené advokátovi, hoci nie je špecifikované na dovolacie konanie, ale výslovne sa v ňom uvádza, že splnomocniteľ zmocňuje splnomocnenca okrem iného i na „podávanie opravných prostriedkov“, zodpovedá požiadavkám riadne udeleného plnomocenstva sťažovateľom advokátovi i na zastupovanie v dovolacom konaní. Za ústavne udržateľný považuje ústavný súd taký výklad, podľa ktorého pojem opravné prostriedky zahŕňa tak riadne, ako i mimoriadne opravné prostriedky, medzi ktoré radíme i dovolanie. Opačný výklad by podľa názoru ústavného súdu hraničil s právnym formalizmom na úkor ochrany práv sporových strán poskytovanej všeobecnými súdmi. (Nález Ústavného súdu SR č. k. II. ÚS 348/2020 z 5. novembra 2020).