98.		Pracovný poriadok spoločnosti SEMTEX, a. s.
PRVÁ ČASŤ
ÚVODNÉ USTANOVENIA
(1)	Semtex, a.s. (ďalej len „zamestnávateľ“) vydáva na základe ustanovenia § 84 Zákonníka práce a po predchádzajúcom súhlase celopodnikového výboru odborovej organizácie zamestnávateľa tento pracovný poriadok, ktorý je všeobecne záväzným vnútorným predpisom v oblasti pracovnoprávnych vzťahov u zamestnávateľa.
(2)	Základným účelom pracovného poriadku je bližšie špecifikovať niektoré ustanovenia Zákonníka práce, podľa osobitných podmienok zamestnávateľa v záujme riadneho zabezpečenia všetkých činností, dodržiavania pracovnej disciplíny a dobrých vzájomných vzťahov.
(3)	Pracovný poriadok je záväzný pre zamestnávateľa a všetkých jej zamestnancov. Na zamestnancov, ktorí vykonávajú pre zamestnávateľa práce na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, sa pracovný poriadok vzťahuje primerane, ak to vyplýva z uzatvoreného pracovného vzťahu.
DRUHÁ ČASŤ
PRACOVNÝ POMER
Čl. I
Vznik pracovného pomeru
(1)	Pracovný pomer medzi zamestnávateľom a zamestnancom sa zakladá pracovnou zmluvou v písomnej forme.
(2)	Pracovnú zmluvu za zamestnávateľa podpisujú oprávnení vedúci zamestnanci v zmysle organizačného poriadku v platnom znení.
(3)	Pracovná zmluva sa uzatvára písomne najneskôr v deň nástupu zamestnanca do pracovného pomeru. V pracovnej zmluve sa musia dohodnúť tieto podstatné náležitosti: deň nástupu do práce, miesto výkonu práce, dohodnutý druh práce a mzdové podmienky. Ďalšími náležitosťami pracovnej zmluvy sú: pracovný čas, výmera dovolenky za kalendárny rok, výplatné termíny, dĺžka výpovedných dôb, doba, na ktorú sa zmluva uzatvára a skúšobná doba, ktorá je stanovená v dĺžke troch mesiacov u všetkých novo prijímaných zamestnancov, s výnimkou vedúcich zamestnancov charakterizovaných v § 45 Zákonníka práce v dĺžke maximálne 6 mesiacov. Skúšobná doba musí byť dohodnutá písomne pred nástupom zamestnanca do pracovného pomeru, inak je neplatná. V prípade uzatvorenia pracovného pomeru na kratší pracovný úväzok je potrebné v pracovnej zmluve uviesť rozsah tohto úväzku.
(4)	Uchádzač o zamestnanie u zamestnávateľa je povinný pred uzatvorením pracovnej zmluvy predložiť personálnemu útvaru tieto doklady:
a)	žiadosť o prijatie do pracovného pomeru,
b) 	osobný dotazník,
c) 	pracovný životopis,
d) 	doklady o vzdelaní,
e) 	potvrdenie o dĺžke predchádzajúceho zamestnania (zápočet rokov),
f) 	výpis z registra trestov (vedúci zamestnanec, zamestnanec s hmotnou zodpovednosťou),
g) 	dve fotografie malého formátu (jednu pre osobný dotazník, jednu na preukaz zamestnanca),
h) 	doklady o nárokoch na prídavky na deti,
i) 	rozhodnutie o priznaní ZPS,
j) 	doklad o zdravotnej spôsobilosti, prípadne ďalšie doklady ovplyvňujúce jeho nároky z pracovného pomeru.
(5)	Materiály, ktoré zakladajú pracovnoprávny vzťah a s ním priamo súvisia, majú dôverný charakter a musia byť chránené pred zneužitím.
(6)	K žiadosti o prijatie do zamestnania sa vyjadruje príslušný vedúci zamestnanec, ktorý predloží personálnemu útvaru návrh na prijatie do zamestnania, a to spravidla najneskôr 10 kalendárnych dní pred predpokladaným nástupom. Návrh na prijatie do zamestnania obsahuje návrh na pracovné zaradenie zamestnanca, tarifnú triedu, výšku základnej mesačnej mzdy. Návrh na prijatie do zamestnania schvaľuje oprávnený vedúci zamestnanec.
(7)	Zamestnávateľ bude dodržiavať zásadu, že blízki príbuzní (v zmysle § 116 Občianskeho zákonníka) nebudú zaraďovaní na pracovné miesta (funkcie) v priamej podriadenosti alebo podliehajúce kontrole (účtovnej alebo pokladničnej).
(8)	Príslušný vedúci zamestnanec pred nástupom do pracovného pomeru oboznámi zamestnanca s pracovnými a mzdovými podmienkami, s platným pracovným poriadkom, s kolektívnou zmluvou, predpismi na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré musí pri svojej práci dodržiavať a prípadne s ďalšími vnútornými predpismi.
(9)	V deň nástupu do zamestnania zamestnanec obdrží pracovnú zmluvu, prémiový poriadok, za účelom výpočtu pohyblivej zložky mzdy zodpovedajúcej zaradeniu zamestnanca a služobný preukaz.
Čl. II
Zmena pracovného pomeru
(1)	Dojednaný obsah pracovnej zmluvy možno meniť len vtedy, ak sa zamestnávateľ a zamestnanec dohodnú na jeho úprave. Dohoda musí byť vykonaná písomne.
(2)	Vykonávať práce iného druhu alebo v inom mieste, ako bolo dohodnuté v pracovnej zmluve, je zamestnanec povinný len výnimočne, a to za podmienok uvedených v § 55 Zákonníka práce.
(3)	Preložiť zamestnanca na výkon práce na iné miesto, než bolo dojednané v pracovnej zmluve, možno iba s jeho súhlasom a v rámci zamestnávateľa, ak to nevyhnutne vyžaduje jeho prevádzková potreba.
(4)	Na preloženie zamestnanca z jednej organizačnej jednotky do druhej, resp. z jedného pracoviska na druhé, je potrebný písomný súhlas obidvoch organizačných jednotiek, resp. písomný súhlas príslušných vedúcich zamestnancov.
(5)	Prevedenie zamestnanca na pôvodné pracovné miesto, či prevedenie a preloženie na žiadosť zamestnanca sa vykonáva v súlade s § 54 – 58 Zákonníka práce.
Čl. III
Skončenie pracovného pomeru
(1)	Pracovný pomer medzi zamestnávateľom a zamestnancom je možné rozviazať:
a)	dohodou,
b)	výpoveďou,
c) 	okamžitým skončením,
d) 	skončením v skúšobnej dobe,
e) 	uplynutím doby pri pracovnom pomere dojednanom na určitú dobu.
(2)	Ku skončeniu pracovného pomeru dohodou môže dôjsť z podnetu zamestnanca alebo zamestnávateľa podľa § 60 Zákonníka práce. Dohoda musí mať písomnú formu. Ak to zamestnanec požaduje, musia byť v jej znení uvedené dôvody rozviazania pracovného pomeru.
(3)	Výpoveďou môže rozviazať pracovný pomer zamestnávateľ aj zamestnanec
a)	zamestnanec môže dať výpoveď z akéhokoľvek dôvodu alebo bez udania dôvodu,
b)	zamestnávateľ môže dať zamestnancovi výpoveď len z dôvodov uvedených v § 63 Zákonníka práce.
(4)	Výpoveď musí byť daná písomne a doručená druhému účastníkovi, inak je neplatná. Výpoveď, ktorá bola doručená druhému účastníkovi, môže byť odvolaná len s jeho súhlasom. Ak bola daná výpoveď, skončí sa pracovný pomer uplynutím výpovednej doby, ktorá začne plynúť v prvý deň kalendárneho mesiaca nasledujúceho po doručení výpovede druhému účastníkovi a skončí sa posledným dňom príslušného kalendárneho mesiaca.
(5)	Zamestnávateľ aj zamestnanec môžu písomne pracovný pomer okamžite zrušiť len výnimočne, a to iba z dôvodov uvedených v § 68 – 69 Zákonníka práce.
(6)	Zrušením v skúšobnej dobe medzi zamestnávateľom a zamestnancom môže dôjsť z akéhokoľvek dôvodu alebo bez udania dôvodu. Oznámenie o zrušení pracovného pomeru v skúšobnej dobe je potrebné doručiť druhému účastníkovi pracovného pomeru písomne, spravidla tri dni pred dňom, kedy sa má pracovný pomer skončiť.
(7)	Zamestnanec doručuje svoje podania v súvislosti so skončením pracovného pomeru v písomnej forme organizačnej jednotke, kde pracuje, a to spravidla prostredníctvom svojho nadriadeného zamestnanca alebo personálneho útvaru. K návrhu zamestnanca na skončenie pracovného pomeru dohodou sa písomne vyjadruje príslušný vedúci zamestnanec. Návrhy na rozviazanie pracovného pomeru zo strany zamestnávateľa podáva do príslušného personálneho útvaru priamo nadriadený vedúci zamestnanec. Na rovnopise podania vyznačí preberajúci zamestnanec dátum prijatia a čitateľný podpis.
(8)	Pracovný pomer dohodnutý na dobu určitú končí jej uplynutím. Pred uplynutím dojednanej doby sa môže skončiť pracovný pomer uzatvorený na dobu určitú aj ostatnými spôsobmi uvedenými v § 59 Zákonníka práce.
(9)	Výpoveď alebo okamžité zrušenie pracovného pomeru je zamestnávateľ povinný vopred prerokovať s príslušnou odborovou organizáciou podľa § 74 Zákonníka práce.
(10) Pred skončením pracovného pomeru je zamestnanec povinný informovať bezprostredne nadriadeného vedúceho zamestnanca o stave plnenia úloh, vyplývajúcich z náplne jeho pracovnej činnosti a podľa pokynov nadriadeného zamestnanca odovzdať agendu. Zamestnanec je povinný ďalej odovzdať pridelené pracovné pomôcky a predmety v stave, ktorý zodpovedá obvyklému opotrebeniu, ako aj zapožičanú odbornú literatúru. Pred skončením pracovného pomeru zamestnanca, s ktorým bola uzatvorená dohoda o hmotnej zodpovednosti, zamestnávateľ zabezpečí uskutočnenie inventarizácie.
(11) Zamestnanec pred skončením pracovného pomeru odovzdá personálnemu útvaru výstupný list a pridelený služobný preukaz.
(12) Ak zamestnanec požiada pri skončení pracovného pomeru o posudok pracovnej činnosti, je zamestnávateľ povinný v lehote 15 dní, najskôr však dva mesiace pred skončením pracovného pomeru mu tento vydať.
Čl. IV
Vedúci zamestnanec
(1)	Vedúcimi zamestnancami sú zamestnanci, ktorí sú poverení vedením na jednotlivých stupňoch riadenia a sú oprávnení určovať a ukladať podriadeným zamestnancom pracovné úlohy, organizovať, riadiť a kontrolovať ich prácu a dávať im na tento účel záväzné pokyny.
(2)	Určenie vedúcich zamestnancov vyplýva z platného organizačného poriadku.
Čl. V
Zastupovanie
(1)	Zastupovanie zamestnancov sa riadi nižšie uvedenými zásadami.
(2)	Vedúceho zamestnanca zastupuje v jeho neprítomnosti určený zástupca v plnom rozsahu práv, povinností a zodpovednosti.
(3)	Vedúci zamestnanec je povinný zabezpečiť zastupovanie neprítomných zamestnancov ďalšími zamestnancami organizačného útvaru v nevyhnutnom rozsahu práv a povinností na krátkodobé zastupovanie a v plnom rozsahu práv a povinností v prípade dlhodobého zastupovania.
TRETIA ČASŤ
PRACOVNÁ DISCIPLÍNA
Čl. VI
Základné povinnosti zamestnancov
Zamestnanci sú povinní okrem základných povinností uvedených v ustanovení § 81 Zákonníka práce:
a) 	zdržať sa takého konania, ktoré by mohlo narušiť vážnosť postavenia v zamestnaní,
b) 	pri rokovaní s klientmi zachovávať zásady slušného správania, požiadavky klientov riešiť riadne, v zákonnej lehote a na primeranej odbornej úrovni,
c) 	upozorniť nadriadeného vedúceho zamestnanca pred splnením jeho príkazu alebo pokynu na jeho nesprávnosť z hľadiska účelnosti, hospodárnosti alebo z iných dôvodov, alebo, ak je v rozpore s pokynom vyššieho nadriadeného zamestnanca, ak trvá nadriadený zamestnanec na svojom príkaze alebo pokyne, zamestnanec je povinný splniť ho a oznámiť túto skutočnosť neodkladne vyššie nadriadenému zamestnancovi,
d) 	strážiť a ochraňovať obchodné a služobné tajomstvo, osobné údaje, zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, ktorých povaha to vyžaduje,
e) 	zachovávať úplnú mlčanlivosť o skutočnostiach týkajúcich sa podnikateľskej činnosti zamestnávateľa, ak poskytovanie informácií v uvedenom smere nie je ich pracovnou náplňou,
f) 	zdržať sa priamo alebo nepriamo obchodnej činnosti a konania, ktoré by viedli ku konfliktu záujmov so záujmami zamestnávateľa, alebo pri ktorých by dosahoval svoj osobný prospech na úkor zamestnávateľa alebo jeho klientov,
g) 	zdržať sa šírenia neoverených alebo poplašných informácií, ktoré môžu vyvolať nepriaznivú situáciu u zamestnávateľa,
h) 	zachovávať úplnú mlčanlivosť o mzdových náležitostiach,
i) 	pri odchode z pracoviska dbať na uloženie všetkých pracovných dokumentov mimo dosahu nepovolaných osôb v záujme ochrany služobných informácií pred ich zneužitím,
j) 	nevykonávať práce pre svoju vlastnú potrebu alebo pre potrebu niekoho iného, nesúvisiace s pracovnými povinnosťami zamestnanca na pracovisku zamestnávateľa, bez súhlasu priameho nariadeného zamestnanca,
k) 	oznamovať priebežne personálnemu útvaru bez zbytočného odkladu zmeny v osobných pomeroch, ktoré sú rozhodujúce pri posudzovaní nárokov z pracovného pomeru: ide najmä o zmenu bydliska, zmenu osobného stavu, narodenie alebo úmrtie člena domácnosti, povolanie na výkon služby v ozbrojených silách a iné skutočnosti dôležité z hľadiska nemocenského a dôchodkového poistenia, ako aj mzdovému útvaru zmeny majúce vplyv na daň z príjmu alebo nariadeného výkonu súdneho rozhodnutia o zrážkach zo mzdy,
l) 	vopred oznámiť svojmu bezprostrednému nadriadenému zamestnancovi dôvod osobnej prekážky v práci a bez zbytočného odkladu preukázať túto prekážku,
m) 	upozorňovať na zistené nedostatky a byť nápomocní pri ich odstraňovaní,
n) 	nepožívať alkoholické nápoje alebo iné návykové látky v mieste výkonu práce, alebo v riadnom pracovnom čase aj mimo miesta výkonu práce a nenastupovať pod ich vplyvom do práce,
o) 	používať dopravné prostriedky zamestnávateľa na súkromné účely len na základe povolenia.
Čl. VII
Základné povinnosti vedúcich zamestnancov
Vedúci zamestnanec je povinný okrem povinností uvedených v § 82 Zákonníka práce a v čl. VI tohto pracovného poriadku najmä:
a) 	dbať, aby jeho pokyny boli v súlade so zákonmi, inými všeobecne záväznými právnymi predpismi a internými smernicami zamestnávateľa,
b) 	oboznamovať nových zamestnancov s právami a povinnosťami, ktoré im vyplývajú z pracovného zaradenia,
c) 	dbať, aby všetci ním riadení zamestnanci dosahovali odbornú spôsobilosť požadovanú na výkon dohodnutej práce, sústavne si dopĺňali svoje odborné vedomosti vrátane vedomostí z oblasti ochrany zdravia pri práci a boli oboznámení s právnymi predpismi vzťahujúcimi sa na nimi vykonávanú prácu,
d) 	venovať v rámci svojej právomoci mimoriadnu pozornosť správnemu výberu, rozmiestňovaniu a výchove zamestnancov,
e) 	viesť zamestnancov k pracovnej disciplíne a riešiť prípady porušenia pracovnej disciplíny.
Čl. VIII
Porušenie pracovnej disciplíny
(1)	Nedodržiavanie povinností uvedených v čl. VI a čl. VII pracovného poriadku vrátane základných povinností podľa § 81 a 82 Zákonníka práce sa považuje za porušenie pracovnej disciplíny.
(2)	Za závažné porušenie pracovnej disciplíny sa považuje najmä:
a) 	neospravedlnená neprítomnosť v práci, majetkové a morálne delikty na pracovisku,
b) 	nerešpektovanie príkazu nadriadeného vedúceho, pokiaľ nejde o príkaz, ktorý je v rozpore s právnymi predpismi,
c) 	prijímanie úplatkov.
(3)	Za závažné porušenie pracovnej disciplíny sa považuje aj konanie, ak zamestnanec:
a)	nastúpil do práce alebo vykonával prácu zjavne pod vplyvom požitia alkoholických nápojov, resp. omamných prostriedkov. Príslušný vedúci zamestnanec je v takomto prípade oprávnený dať pokyn, aby sa zamestnanec podrobil vyšetreniu na zistenie, či je zamestnanec pod vplyvom alkoholu alebo iných omamných prostriedkov. Odmietnutie podrobiť sa vyšetreniu sa považuje za závažné porušenie pracovnej disciplíny,
b) 	porušením mlčanlivosti o služobnom a obchodnom tajomstve a osobných údajov spôsobil škodu zamestnávateľovi alebo jeho klientom,
c) 	vedome spôsobil inému zamestnancovi ublíženie na zdraví.
(4)	Závažnosť konkrétneho porušenia pracovnej disciplíny podľa miery zavinenia a vzniknutých následkov konania posudzuje nadriadený vedúci zamestnanec. Pri sústavnom menej závažnom porušovaní pracovnej disciplíny príslušný vedúci písomne upozorní zamestnanca na možnosť výpovede, v súvislosti s porušovaním pracovnej disciplíny podľa § 63 ods. 1 písm. e) Zákonníka práce. Návrh na ďalší postup voči zamestnancovi prerokuje so svojím nadriadeným a postúpi ho na riešenie personálnemu útvaru.
(5)	Formálne náležitosti postupu zabezpečuje na základe návrhu podľa predchádzajúceho bodu personálny útvar. Zamestnancovi musí byť daná možnosť obrany svojich práv.
(6)	Spôsob riešenia porušenia pracovnej disciplíny navrhne v súlade s príslušným ustanovením Zákonníka práce personálny útvar a spolu s vyjadrením zamestnanca postúpi na rozhodnutie oprávnenému zamestnancovi.
ŠTVRTÁ ČASŤ
PRACOVNÝ ČAS, DOVOLENKA NA ZOTAVENIE, PREKÁŽKY V PRÁCI
Čl. IX
Pracovný čas
(1)	Pracovný čas u zamestnávateľa je stanovený na:
a) 	40 hodín týždenne pre zamestnancov zaradených v jednozmennom prevádzkovom režime,
b) 	38,75 hodín týždenne pre zamestnancov zaradených v dvojzmennom prevádzkovom režime,
c) 	37,5 hodín týždenne pre zamestnancov zaradených v trojzmennom a nepretržitom prevádzkovom režime, s výnimkou strážnikov a vrátnikov.
(2)	Na základe všeobecne záväzných právnych predpisov a po prerokovaní so zástupcami zamestnancov je u zamestnávateľa v záujme zvýšenia efektívnosti práce zavedený pružný pracovný čas.
(3)	Zamestnanec si má možnosť voliť pracovný čas počnúc 6, 00 hod. do 18,00 hod. Základný pracovný čas, počas ktorého je zamestnanec povinný zdržiavať sa na pracovisku a vykonávať na ňom práce v súlade s uzatvorenou pracovnou zmluvou je od 8, 00 hod. do 14,00 hod.
(4)	Zamestnanec sa v pracovnom čase nemôže vzdialiť z pracoviska bez súhlasu priameho nadriadeného.
(5)	Prestávka v práci na jedenie a oddych v trvaní 30 minút sa nezapočítava do pracovného času.
Čl. X
Práca nadčas, nočná práca
(1)	Prácou nadčas je práca vykonávaná zamestnancom na príkaz organizácie alebo s jej súhlasom nad určený týždenný pracovný čas, vyplývajúci z vopred určeného rozvrhnutia pracovného času a vykonávaná mimo rozsahu pracovných zmien.
(2)	Nočná práca je práca vykonávaná v čase medzi 22. a 6. hodinou, ak túto zamestnanec realizuje počas uvedeného obdobia aspoň 3 hodiny.
(3)	Pri nariaďovaní práce nadčas, poskytnutí odmeny za prácu nadčas, prípadne pri poskytnutí náhradného voľna, zaraďovaní zamestnancov na výkon práce v noci a poskytnutí mzdového zvýhodnenia za výkon práce v noci, zamestnávateľ postupuje podľa všeobecne platných právnych predpisov a interných smerníc zamestnávateľa.
Čl. XI
Dovolenka na zotavenie
(1)	Zamestnancovi vzniká nárok na dovolenku na zotavenie za podmienok a v dĺžke stanovenej Zákonníkom práce. Poskytnutie dovolenky a jej čerpanie sa riadi príslušnými ustanoveniami Zákonníka práce.
(2)	Dobu čerpania dovolenky určuje zamestnávateľ podľa plánu dovoleniek, ktorý sa prerokúva a schvaľuje do konca mesiaca apríla bežného roka. Pri určení plánu dovoleniek sa prihliada na úlohy zamestnávateľa a oprávnené záujmy zamestnanca.
(3)	Návrh zamestnanca na čerpanie dovolenky vždy musí schváliť bezprostredne nadriadený vedúci zamestnanec.
(4)	Zamestnanec je povinný vrátiť vyplatenú náhradu mzdy za dovolenku alebo jej časť, na ktorú stratil nárok, prípadne na ktorú mu nárok nevznikol.
Čl. XII
Prekážky v práci
(1)	Prekážky v práci sú pracovnoprávnymi predpismi uznané skutočnosti existujúce na strane zamestnanca alebo zamestnávateľa, ktoré bránia zamestnancovi vo výkone práce v určenom a rozvrhnutom pracovnom čase a s ktorými sa spájajú dôsledky ustanovené v týchto predpisoch.
(2)	Zamestnanec je povinný včas požiadať o poskytnutie pracovného voľna pre prekážku v práci svojho bezprostredne nadriadeného vedúceho zamestnanca. Pracovné voľno sa neposkytuje, ak sa môže náležitosť vybaviť mimo pracovného času. Ak zamestnancovi prekážka v práci nie je vopred známa, je povinný bez odkladu o nej upovedomiť bezprostredne nadriadeného vedúceho zamestnanca a zároveň oznámiť predpokladanú dobu jej trvania.
(3)	Zamestnanec je povinný preukázať prekážku v práci bezprostredne nadriadenému zamestnancovi potvrdením. Potvrdenie podpísané nadriadeným zamestnancom je potrebné priložiť k mesačnému výkazu odpracovaného času.
(4)	Ak bol zamestnanec uznaný práceneschopným pre chorobu alebo úraz, je povinný najneskôr do troch dní upovedomiť o tom bezprostredne nadriadeného zamestnanca a súčasne doručiť potvrdenie o práceneschopnosti, ktoré sa podpísané vedúcim zamestnancom priloží k mesačnému výkazu odpracovaného času.
(5)	Pri dlhodobej pracovnej neschopnosti doručuje zamestnanec preukaz o trvaní pracovnej neschopnosti (III. diel potvrdenia). Po skončení pracovnej neschopnosti predloží zamestnanec personálnemu útvaru II. diel potvrdenia o pracovnej neschopnosti, na ktorom bude bezprostredne nadriadeným vedúcim zamestnancom vyznačený dátum nástupu do práce. Obdobný postup je stanovený aj pri preukazovaní prekážok v práci z dôvodu ošetrovania člena rodiny, uplatňovaní nárokov na dávky v materstve, či pri karanténnom opatrení.
(6)	Poskytovanie dôležitých osobných prekážok v práci zamestnancovi sa riadi ustanovením § 141 Zákonníka práce.
(7)	Pracovné voľno bez náhrady mzdy možno povoliť s prihliadnutím na čerpanie dovolenky:
 a) 	do 3 dní odporučí príslušný nadriadený vedúci zamestnanec na schválenie oprávnenému zamestnancovi,
 b) 	nad 3 dni vedúci organizačnej jednotky.
(8)	Prekážky na strane zamestnávateľa sa posudzujú ako výkon práce, pokiaľ sú splnené podmienky uvedené v § 142 Zákonníka práce.
PIATA ČASŤ
MZDA A NÁHRADA MZDY
Čl. XIII
(1)	Zamestnancom patrí za vykonanú prácu mzda. Odmeňovanie zamestnancov upravuje § 118 a nasl. Zákonníka práce, kolektívna zmluva a interné smernice zamestnávateľa.
(2)	Mzda je splatná pozadu za mesačné obdobie. Ak výplatný deň (ktorým je 15. deň nasledujúceho mesiaca) pripadne na deň pracovného pokoja, mzda sa vypláca v posledný pracovný deň pred týmto termínom.
(3)	Vyúčtovanie mzdy je vyplácané bezhotovostne poukázaním na osobný účet zamestnanca v slovenskom peňažnom ústave. V prípade vyplácania zálohy na mzdu sa táto vypláca osobne zamestnancovi na pracovisku.
(4)	Ak sa zamestnanec nemôže z vážnych dôvodov dostaviť osobne prevziať zálohu na mzdu, pokladňa zabezpečí jej odoslanie poštou v najbližšom pracovnom dni po termíne výplaty, ak sa so zamestnancom nedohodne inak.
(5)	Zamestnanec môže na prevzatie mzdy písomne splnomocniť aj inú osobu. 
(6)	Na žiadosť zamestnanca musí byť mzda a náhrada mzdy splatná v čase čerpania dovolenky na zotavenie vyplatená pred nástupom na dovolenku.
(7)	Zamestnávateľ môže zamestnancovi vykonať zrážky zo mzdy (náhrady mzdy) len na základe dohody o zrážkach zo mzdy, inak len z dôvodov uvedených v ustanovení § 131 Zákonníka práce.
ŠIESTA ČASŤ
PRACOVNÉ CESTY A NÁHRADA VÝDAVKOV
Čl. XIV
(1)	Zamestnanca vysiela na pracovné cesty bezprostredne nadriadený vedúci zamestnanec so súhlasom oprávneného vedúceho zamestnanca.
(2)	Zamestnanec je povinný po návrate z pracovnej cesty informovať o jej výsledku bezprostredne nadriadeného zamestnanca.
(3)	Náhrady výdavkov pri pracovných cestách zamestnávateľ poskytuje zamestnancovi podľa všeobecne platných predpisov, kolektívnej zmluvy a internej smernice zamestnávateľa na základe predloženého vyúčtovania zo strany zamestnanca.
SIEDMA ČASŤ
BEZPEČNOSŤ A OCHRANA ZDRAVIA PRI PRÁCI
Čl. XV
(1)	Zamestnávateľ je povinný sústavne vytvárať podmienky pre bezpečnú a zdravotne nezávadnú prácu. Povinnosti zamestnávateľa v tejto oblasti sú stanovené v § 6 zákona č. 124/2006 Z. z. a § 147 Zákonníka práce.
(2)	Za plnenie úloh zamestnávateľa týkajúcich sa starostlivosti o bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci zodpovedajú vedúci zamestnanci na všetkých stupňoch riadenia v rozsahu svojej funkcie. Tieto úlohy sú rovnocennou a neoddeliteľnou súčasťou ich pracovných povinností.
(3)	Všetci zamestnanci sú povinní dodržiavať predpisy o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci.
(4)	Zamestnanec, ktorý utrpel pracovný úraz, ak je toho schopný a každý zamestnanec, ktorý je svedkom takéhoto úrazu, je povinný bez zbytočného odkladu o tom upovedomiť priamo nadriadeného vedúceho zamestnanca. Ak dôjde mimo sídla zamestnávateľa k pracovnému úrazu pri plnení pracovných povinností alebo v priamej súvislosti s nimi, je zamestnanec povinný zabezpečiť o tejto skutočnosti hodnoverný dôkaz.
ÔSMA ČASŤ
PRACOVNÉ PODMIENKY A STAROSTLIVOSŤ O ZAMESTNANCOV
Čl. XVI
(1)	Zamestnávateľ vytvára na zvyšovanie kultúry práce a pracovného prostredia také pracovné podmienky, ktoré umožňujú, aby výkon práce bol kvalitný, hospodárny a bezpečný.
(2)	Zamestnávateľ zabezpečuje zamestnancom stravovanie vo vlastných stravovacích zariadeniach. Na pracoviskách, kde nie je vlastné stravovacie zariadenie, zabezpečuje zamestnávateľ stravovanie v stravovacích zariadeniach v blízkosti pracoviska.
(3)	Zamestnávateľ sa stará o odborný rast svojich zamestnancov. V rámci ďalšieho vzdelávania organizuje a vysiela zamestnancov na kurzy, školenia, semináre, študijné pobyty a iné vzdelávacie aktivity. Umožňuje zamestnancom prehlbovanie, dopĺňanie, prípadne zvyšovanie kvalifikácie štúdiom popri zamestnaní, ak je to v súlade s potrebami a záujmami zamestnávateľa.
(4)	Zamestnanec je povinný sústavne si prehlbovať kvalifikáciu na výkon práce dohodnutej v pracovnej zmluve a za týmto účelom sa zúčastňovať odborných aktivít, ak mu to nadriadený vedúci zamestnanec prikáže.
(5)	Žiadosť o súhlas na štúdium popri zamestnaní, pracovné úľavy a hmotné zabezpečenie podáva zamestnanec svojmu priamemu nadriadenému. Súhlas udeľuje vedúci organizačnej jednotky. Zamestnávateľ uzatvorí s takýmto zamestnancom dohodu v zmysle § 155 Zákonníka práce.
DEVIATA ČASŤ
ZODPOVEDNOSŤ ZA ŠKODU
Čl. XVII
Predchádzanie škodám
(1)	Zamestnanci sú povinní konať tak, aby nedochádzalo ku škodám na zdraví a majetku, ako i k neoprávnenému prospechu na úkor zamestnávateľa alebo iného zamestnanca.
(2)	Ak hrozí škoda, je zamestnanec povinný na túto skutočnosť upozorniť nadriadeného vedúceho zamestnanca. V prípade, ak je na odvrátenie škody potrebný bezprostredný zákrok, je zamestnanec povinný zakročiť.
Čl. XVIII
Zodpovednosť zamestnanca za škodu
(1)	Zamestnanec zodpovedá zamestnávateľovi za škodu, ktorú mu spôsobil:
a) 	zavineným porušením povinností pri plnení pracovných úloh alebo v priamej súvislosti s nimi,
b) 	nesplnením povinností na odvrátenie hroziacej škody,
c) 	za schodok na zverených hodnotách, ktoré je povinný vyúčtovať na základe dohody o hmotnej zodpovednosti,
d) 	za stratu na zverených predmetoch.
(2)	Dohoda o hmotnej zodpovednosti sa musí uzatvoriť všade tam, kde zamestnanci prichádzajú do styku so zverenými hotovosťami, ceninami alebo inými hodnotami, ktoré sú povinní vyúčtovať. Dohoda o hmotnej zodpovednosti sa uzatvára písomne.
(3)	Dohodu o hmotnej zodpovednosti so zamestnancom uzatvára oprávnený vedúci zamestnanec na návrh nadriadeného vedúceho zamestnanca.
(4)	Dohoda o hmotnej zodpovednosti zaniká dňom skončenia pracovného pomeru alebo dňom odstúpenia od tejto dohody podľa § 183 Zákonníka práce. Zánikom dohody o hmotnej zodpovednosti nezaniká zodpovednosť zamestnanca za schodok vzniknutý v dobe jej platnosti.
(5)	Vznik škody spôsobenej zamestnávateľovi oznamuje písomne vedúci zamestnanec, ktorý sa o škode dozvedel, bez zbytočného odkladu škodovej komisii zamestnávateľa.
(6)	Výšku požadovanej náhrady škody určuje v súlade so zákonom po prerokovaní v príslušnom odborovom orgáne, na návrh škodovej komisie, oprávnený vedúci zamestnanec.
Čl. XIX
Zodpovednosť zamestnávateľa za škodu spôsobenú zamestnancovi
(1)	Zamestnávateľ zodpovedá zamestnancovi za škodu, ktorá mu vznikla:
a)	pri plnení pracovných úloh alebo v priamej súvislosti s nimi, porušením právnych povinností alebo úmyselným konaním proti pravidlám slušnosti a občianskeho spolužitia,
b)	pri pracovných úrazoch a chorobách z povolania,
c)	na odložených veciach,
d)	pri odvracaní škody.
(2)	Ak zamestnávateľ preukáže, že škodu zavinil aj poškodený zamestnanec, jeho zodpovednosť sa primerane obmedzí.
(3)	Zamestnanec oznamuje vznik škody bez zbytočného odkladu bezprostredne nadriadenému vedúcemu zamestnancovi, a to pokiaľ možno písomne s uvedením okolností, za ktorých ku škode došlo a s menami svedkov, ktorí okolnosti vzniku škody môžu potvrdiť. Pri škode na odložených veciach oznamuje zamestnanec vznik škody do 15 dní odo dňa, kedy sa o škode dozvedel. Inak jeho nárok na náhradu škody zanikne. Vedúci zamestnanec, ktorému bola takýmto spôsobom škoda nahlásená, vznik škody písomne nahlási škodovej komisii.
(4)	Príčiny vzniku škody a rozsah škody spôsobenej zamestnancovi zisťuje škodová komisia. Spôsob a výšku náhrady škody je potrebné prerokovať s odborovou organizáciou. Návrh na náhradu škody predkladá škodová komisia na rozhodnutie oprávnenému vedúcemu zamestnancovi.
DESIATA ČASŤ
DOHODY O PRÁCACH VYKONÁVANÝCH MIMO PRACOVNÉHO POMERU
Čl. XX
(1)	Zamestnávateľ môže na plnenie svojich úloh výnimočne uzatvárať dohody o prácach konaných mimo pracovného pomeru. Pracovnoprávne vzťahy, vyplývajúce z týchto dohôd, sa riadia ustanoveniami Zákonníka práce a inými súvisiacimi právnymi predpismi.
(2)	Dohody o prácach konaných mimo pracovného pomeru sa uzatvárajú v písomnej forme a uzatvára ich oprávnený vedúci zamestnanec.
JEDENÁSTA ČASŤ
SŤAŽNOSTI, PODNETY A OZNÁMENIA ZAMESTNANCOV
Čl. XXI
(1)	Písomné sťažnosti, podnety a oznámenia zamestnancov eviduje a ich vybavenie zabezpečuje odbor kontroly.
(2)	Spory medzi zamestnávateľom a zamestnancami o nároky z pracovného pomeru, ako aj nároky, ktoré vznikli zamestnancom z kolektívnej zmluvy, prerokúva a rozhoduje príslušný súd.
(3)	V záujme predchádzať pracovnoprávnym sporom, podnety zamestnancov podané na uplatnenie individuálnych nárokov z pracovného pomeru, ako i nárokov vyplývajúcich z kolektívnej zmluvy riešia oprávnení vedúci zamestnanci v súčinnosti s odborovou organizáciou.
DVANÁSTA ČASŤ
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Čl. XXII
(1)	Vedúci zamestnanci sú povinní oboznámiť podriadených zamestnancov s pracovným poriadkom.
(2)	Zamestnanci sú oprávnení kedykoľvek nahliadnuť do pracovného poriadku, ktorý musí byť k dispozícii u vedúcich zamestnancov jednotlivých organizačných útvarov.
(3)	Porušovanie pracovného poriadku zamestnávateľa sa považuje za porušenie pracovnej disciplíny.
(4)	Zmeny a doplnky tohto pracovného poriadku budú vydané po predchádzajúcom súhlase odborovej organizácie písomne formou dodatku.
Čl. XXIII
Dňom 15. 5. 2022 sa ruší pracovný poriadok zamestnávateľa vydaný pod č. 4832/Pers/2019.
Čl. XXIV
Účinnosť
Tento pracovný poriadok s predchádzajúcim súhlasom celopodnikového výboru odborovej organizácie nadobúda platnosť a účinnosť dňom 15. 5. 2022.
Žilina, 15. 5. 2022 
Ing. Vladimír Milučký,  konateľ
Poznámka
Pracovný poriadok je právnym dokumentom, ktorý podrobnejšie rozvádza ustanovenia Zákonníka práce podľa podmienok jednotlivých zamestnávateľov, pracovísk a pod. a dotvára tým podrobnú úpravu práv a povinností, vyplývajúcich z pracovného pomeru.
Zamestnávatelia môžu vydávať pracovné poriadky na základe ustanovenia § 84 Zákonníka práce. Môžu tak urobiť, pokiaľ orgán nadriadený zamestnávateľovi nevydal pracovný poriadok pre zamestnávateľov ním riadených. Ak nadriadený orgán využije oprávnenie vydať pracovný poriadok a vydá pracovný poriadok spoločný pre podriadené organizácie, sú tieto organizácie týmto pracovným poriadkom viazané.
Orgán nadriadený zamestnávateľovi a zamestnávatelia vydávajú pracovné poriadky s predchádzajúcim súhlasom príslušných zástupcov zamestnancov, inak sú tieto pracovné poriadky neplatné.
Obsah pracovného poriadku musí byť v súlade s ustanoveniami Zákonníka práce a ostatnými pracovnoprávnymi predpismi. To znamená, že v pracovnom poriadku možno bližšie rozviesť ustanovenia platných pracovnoprávnych predpisov, avšak pracovným poriadkom sa nemôžu obmedzovať práva zamestnancov, resp. nemôžu sa ním zamestnancom priznávať ďalšie nároky nad zákonnú úpravu. Pracovný poriadok je v tomto zmysle akýmsi vykonávacím predpisom k Zákonníku práce.
Pracovný poriadok je záväzným dokumentom pre všetkých zamestnancov. Podmienkou jeho účinnosti je jeho vyhlásenie u zamestnávateľa. Účinnosť pracovného poriadku nastáva dňom, ktorý je v ňom určený, avšak účinnosť nemôže nastať pred vyhlásením pracovného poriadku v zamestnávateľskej organizácii.
Všetci zamestnanci musia byť s pracovným poriadkom vhodným spôsobom oboznámení. Pracovný poriadok musí byť všetkým zamestnancom zamestnávateľa verejne prístupný.